\section{Uvod}
Slovenski parlament, zgradba na Šubičevi ulici 4 v Ljubljani, je srce slovenske politike. Še posebej v politično obarvanih obdobjih se zapostavlja umetniška in arhitekturna plat stavbe, v kateri poslanci zasedajo na sejah, zato ta naloga poizkuša združiti pomembne vrednote in podatke o umetniških posebnostih in se osredotoči na arhitekturne značilnosti in okoliško sestavo mesta, kar sestavlja \textit{celostno umetnino}, ki sestoji iz več umetnostnih vej.

Stavba tedanje skupčinške palače arhitekta Vinka Glanza (1902-1977) letos praznuje 61. obletnico odprtja vrat na dan 19. februarja\cite{60dz}. Kot najvišje predstavniško telo in ena izmed ključnih zgradb med osamosvojitvijo se parlament ponaša tudi z naslovom \say{Izjemen kamnoseški dosežek}. Sestavlja jo namreč več kot štirinajst različnih vrst kamna iz različnih slovenskih pojkrajin, zato ji pogosto pritiče nativ \textit{Galerija slovenskega kamna}. 

Modernistične poteze so opazne iz notranjosti in zunanjosti stavbe, za dosego celostne umetnine pa je na pročelju stavbe izklesan portal iz pohorskega granita, na katerem prevlada Putrihova in Kalinova plastika\cite{portal,likovna}. V notranjosti stavb je najbolj poznana umetniška figura freskantski cikel Slavka Pengova, natančneje se freska pojavlja v veliki dvorani, ki prikazuje zgodovino Slovencev od naslitve do obdobja prenove\cite{60dz}.
